![](/sites/default/files/styles/default_2000px/public/content/image/migrate/blog/120905_guadalupe_gomez.png?itok=ajNj4J6y)
bioestadística, catedràtica d’Estadística i Investigació Operativa de la UPC i vicepresidenta de la Societat Catalana d’Estadística
Guadalupe Gómez és directora del màster interuniversitari en Estadística i Investigació Operativa de la UPC-UB i cofundadora de la xarxa de recerca BioStatNet.
Article d'opinió
L’estadística està de moda. Què ha provocat que 632 estudiants d’ensenyament secundari es presentin al tercer concurs d’estadística Planter de Sondeigs i Experiments? [1]. Els nostres joves, mitjançant els educadors, estan descobrint no només l’atractiu de l’experimentació, sinó també el de la quantificació.
Tal com Hal Varian, directiu d’afers econòmics de Google, va dir “...I keep saying that the sexy job in the next ten years will be statisticians”; es basava en el gran nombre d’estadístics que treballaven a la seva empresa, en els salaris elevats (vegeu també la informació publicada per l’Associació Americana d’Estadística) i en l’alta ocupació als països més desenvolupats, però sobretot en la nova generació d’estadístics capaços de fer servir models matemàtics sofisticats i usar ordinadors potents per trobar patrons significatius en grans volums de dades.
També, el matemàtic de TED (Tecnologia, Entreteniment, Disseny), Arthur Benjamin, ens explica que haver entès els conceptes principals de la probabilitat i l’estadística (variabilitat, aleatorietat i incertesa) podria haver evitat la crisi actual. I per si això fos poc, Brad Pitt ha encarnat recentment a un entrenador que, gràcies a l’estadística, aconsegueix que un equip de pressupost modest destaqui a la lliga de beisbol americana.
Tanmateix, també persisteix un cert prejudici en contra de l’estadística. Si bé és cert que la informació és poder, i pot generar temptacions, cal dotar-se d’instruments per protegir-la. El primer pilar per aconseguir-ho és la bona formació; el segon, les mesures preventives, i el tercer, la col·laboració, la coordinació, l’expertesa i la proximitat en la recerca. Entre les bases del segon pilar, destaquen els codis de conducta professional que va defensar W. Edwards Deming el 1958 a l’Institut d’Estadística Matemàtica, i que han estat adoptats per les principals associacions d’estadística. En aquesta línia, un dels motors fundacionals de la Societat Catalana d’Estadística és, precisament, actuar com a ens de referència, debat i consulta per a qualsevol dels aspectes científics i professionals referits a l’estadística. No obstant això, aquest segon pilar no és suficient si no hi ha una bona formació. Els joves graus d’estadística de la Universitat de Barcelona (UB)-Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) i de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB)-Universitat de Vic (UVic) ofereixen un perfil professional de persones formades tecnològicament i capacitades per analitzar l’anomenada big picture, detectar ràpidament canvis de tendència i aportar noves solucions.
Impulsats per una relació personal magnífica, i aprofitant els respectius punts forts de les persones i equips de les dues institucions, els professors d’estadística de la UPC i de la UB ens vàrem llençar fa cinc anys a l’apassionant aventura d’oferir conjuntament el màster UPC-UB en Estadística i Investigació Operativa [2], amb l’objectiu de formar persones molt especialitzades i amb una gran capacitat d’adaptació al constant desenvolupament de les tecnologies. En un món dinàmic i competitiu, els nostres titulats estan ben valorats i, tot i no tenir encara el sou dels seus col·legues internacionals, tenen xifres d’atur més holandeses que espanyoles. Aquests estudis són hereus dels que aquests centres ja impartien independentment i que havien demostrat la seva qualitat de la millor manera possible: a través dels èxits dels seus graduats. Entre aquests trobem: doctorats en universitats de prestigi com la Universitat de Harvard; en centres d’excel·lència com l’MD Anderson Cancer Center; líders de la bioestadística en centres de recerca en oncologia, malalties neurodegeneratives, infecció pel VIH i, fins i tot, càrrecs de responsabilitat en empreses farmacèutiques.
El potencial humà i l’expertesa dels bioestadístics pot ser de gran utilitat per als membres de la BioRegió de Catalunya. Des de la recent xarxa interdisciplinària de bioestadística, BioStatNet [2], es promou la recerca d’excel·lència, les sinèrgies de col·laboració entre els bioestadístics nacionals, internacionals i les entitats que formen part de la BioRegió i les oportunitats de col·laboració amb empreses del sector biotecnològic, biofarmacèutic i biomèdic. Catalunya disposa de dos nodes de la xarxa BioStatNet: Catalunya-BIO, que aglutina els investigadors bioestadístics i bioinformàtics de les universitats Politècnica de Catalunya, de Barcelona, de Lleida i de Vic; i Catalunya-SEA, amb els investigadors i consultors de les universitats Autònoma de Barcelona i de Girona. Aquesta xarxa inclou bioestadístics que se situen al llarg de tot el contínuum de la recerca, des dels més metodològics fins als més aplicats, que de forma professional posen a l’abast dels investigadors de la BioRegió tècniques d’estadística punteres, amb la possibilitat de ser aplicades tant en la selecció d’informació de seqüenciació genètica com en la recerca del càncer o el disseny dels assajos clínics en la cerca de bones pautes terapèutiques per a les malalties cardiovasculars.
Així, una bona formació, unes bones normes, una bona societat professional i una xarxa interdisciplinar compromesa amb la recerca d’excel·lència ens protegeix contra la interpretació fraudulenta o incorrecta de les dades, i ens proporciona les eines per contrastar amb evidències empíriques totes les idees, arguments, propostes i productes. La BioRegió de Catalunya serà encara més competitiva si és capaç d’aportar proves dels seus productes de manera eficient: obtenir el màxim d’informació amb el mínim cost de recol·lecció. De fet, el lema del màster de la UPC-UB és precisament la millor informació per a la millor decisió.
Ja ho sabeu, si voleu destacar en la lliga mundial de la biotecnologia, però disposeu d’un pressupost limitat, feu com Brad Pitt i contacteu amb un estadístic.
[1] Cerco a la ‘ley de Murphy’ (El Periódico, 2012)
[2] Guadalupe Gómez és directora del màster interuniversitari en Estadística i Investigació Operativa de la UPC-UB i cofundadora de la xarxa de recerca BioStatNet.