Salim Ismail: “Les innovacions disruptives ja no tenen lloc dins de grans companyies”
![](/sites/default/files/styles/default_2000px/public/content/image/migrate/blog/salim_ismail.jpg?itok=BrwwdYk6)
Fundador i director executiu de Singularity University
Els experts veuen en Salim Ismail el proper guru mundial de la innovació tecnològica. És sens dubte un dels referents de Silicon Valley, on dirigeix la Singularity University, un centre impulsat per gegants com la NASA i Google. Expresident de Yahoo, ha fundat diverses empreses adquirides per Google i viatja arreu del món per donar conferències i aconsellar grans empreses en la transició tecnològica.
Salim Ismail forma cada any a la Singularity University els futurs líders de la disrupció tecnològica, els pares de les Organitzacions Exponencials. A elles ha dedicat el seu darrer llibre supervendes, acabat de traduir a l’espanyol. Com les defineix? “Són aquelles empreses que gràcies a les noves tècniques organitzatives i a les tecnologies acceleradores tenen un impacte desproporcionadament immens: almenys deu vegades major que la seva competència”.
Com poden les grans empreses tradicionals del sector biofarma transformar-se en Organitzacions Exponencials? Si haguessis de mencionar un gran canvi que han d'implementar en el seu camí per convertir-se en una Organització Exponencial, quin seria?
La filosofia actual de la indústria és lluitar per fer-se amb el medicament supervendes mitjançant fusions entre grans empreses. Aquesta idea em sembla totalment errònia perquè, tot i que a mitjà termini satisfan els índexs borsaris, al capdavall s’estan preparant per al fracàs. L’èxit vindrà de fer-se cada cop més petits.
Les start-up juguen un paper important en aquest panorama?
Són clau per a aquesta indústria. En el passat, tota la innovació venia de l’interior de les empreses, però avui confiar que la disrupció s’origini només entre les seves parets és un error perquè el món exterior pot anar molt més ràpid. S’han de crear noves estructures que permetin relacionar-se amb la comunitat d’emprenedors i start-up perquè les grans empreses poden aprendre molt d’elles i s’haurien de plantejar fins i tot associar-s’hi. Per posar un exemple, una de les que ha sortit de la Singularity University, Quotient Pharmaceuticals, ha fet grans avenços en el problema de la superbactèria, han trobat un nou enfoc en la lluita contra les infeccions baterianes i la resitència antibiòtica fent servir anticossos humans.
Si mirem l’index del Top 100 Fortune Exponential Organizations, només hi ha una farmacèutica entre les primeres 60. És Merck, amb la meitat de puntuació que Google, la número 1. Per què no n’hi ha més?
La principal raó és la naturalesa de la indústria. A grans trets, tens una sèrie de bases de dades amb informació de components i treballes amb això. Intentes saber qui té la millor molècula i què es podria aconseguir amb ella. Es fa tota la investigació i totes les proves des de dins de la indústria, se segueixen desenvolupant els productes de manera molt lineal mentre que a fora tot està canviant. Mirem per exemple en Jack Andraka, un noi de 19 anys que està desenvolupant un nou model de detecció de càncer de pàncrees. Això no hauria passat de cap manera en una gran companyia. El que es coneix com a ciència ciutadana està democratitzant l’accés a les eines necessàries per innovar i la indústria tradicional ho té complicat per seguir el ritme.
Explica en el seu nou llibre que hem passat d’un model de negoci basat en l’escassetat a un que es beneficia de l’abundància. Què és el que abunda en la indústria de la salut?
Abunden les noves tecnologies que canviaran completament la manera com hem entès aquesta indústria fins ara. Un petit exemple d’una altra de les empreses sortides de la nostra universitat s’anomena Focus at will i es dedica a compondre música que ajuda a concentrar-se. S’ha demostrat que la seva música és més beneficiosa per a nens amb trastorns per dèficit d’atenció que molts medicaments. Si estàs treballant en una empresa farmacològica, no et pararàs a pensar què pot oferir la música. Pensaràs en quin medicament pot anar millor, mentre a fora part del mercat s’adona que escoltant determinada música no cal res més. És un canvi radical, la indústria tradicional s’enfronta a una disrupció majúscula i crec que algunes grans companyies col·lapsaran.
Com creu que serà el futur de la feina i dels negocis en aquest sector?
Es faran moltes coses més amb un volum d’actius i de personal similar al d’ara. La intel·ligència artificial permetrà millors diagnòstics i millors tractaments, l’atenció a la salut deixarà de ser reactiva, es convertirà en un camp totalment predictiu. La indústria serà capaç de fer deu vegades més coses sense necessitat de multiplicar-se tant en dimensió.
Quin creu que serà el pròxim gran avanç en aquest camp?
Ja estem veient dos grans canvis. El primer, la possibilitat d’editar el genoma humà. Agafar per exemple el VIH i eliminar-lo del sistema humà. Canviarem radicalment la capacitat de fer tractaments amb noves tecnologies que no requeriran una intervenció. El segon és l’ús de la intel·ligència artificial, que permetrà a les màquines aprendre a localitzar patrons. Un algoritme serà capaç de detectar el càncer més ràpid que un metge.